Društvo
Svetske rezerve zlata nestaće za 20 godina: Ulaganje u nekretnine nije toliko isplativo, evo zašto
![Foto: Pixabay/Ilustracija](https://boom93.rs/image/cache/extra-large/files/images/zlato.jpg?crop=true)
Foto: Pixabay/Ilustracija
Cena zlata već duže vreme je na istorijskom maksimumu. Globalna kriza, ratovi, inflacija i opšta nesigurnost doveli su do toga da skoči tražnja za ovim plemenitim metalom.
U poslednjih 11 godina, cena zlata porasla je za 145 procenata, a samo u poslednjih godinu dana za 24 procenta.
Trenutne svetske rezerve zlata, koje su pronađene, ali još nisu iskopane, iznose 200.000 tona, a tempo proizvodnje je oko 3.000 tona godišnje. Stručnjaci upozoravaju da će, ukoliko se ne otkriju nove rezerve, celokupno zlato u svetu biti iskopano za oko dve decenije.
Ljuba Jakić, stručnjak za trgovinu plemenitim metalima, kaže za RTS da će u tom periodu doći i do nestašice u proizvodnji zlata, zbog čega će mu i cena rasti. Građanima savetuje da što pre kupe i čuvaju svoju vrednost u zlatu, a ne u novcu. Podseća da zlato menja cenu, ali ne i vrednost.
Jakić ukazuje da eksploatacija sa većih dubina uskoro više neće biti isplativa, tako da je više nego izvesno da će u narednih 15 godina doći do nestašice u proizvodnji zlata. Samim tim se očekuje porast tražnje, a kada je ponuda manja, prema ekonomskom zakonu, sledi stalan rast cene.
Zlato menja cenu, ali ne i vrednost
Kao što je pre stotinu godina novi "Fordov" automobil koštao kao pola kilograma zlata, tako je i danas, bez obzira na razliku u ceni.
"Znači, 1915. godine prvi 'Fordov' automobil koji je proizveden koštao je samo 380 dolara. Interesantno, profit na tom vozilu je bio svega devet dolara. Danas nekakav njegov pandan, model 'ford kuga', košta 38.000. Znači tačno 100 puta više, ali zaista je cena zlata, kad se uporedi pre 100 godina i danas, potpuno identična, pola kile zlata (za 'ford')", upoređuje Jakić.
Dodaje i da je to dokaz da zlato menja cenu, ali ne i vrednost.
Investiciono zlato
Jedan od najboljih načina da sprečite gubitak vrednosti svog novca, već godinama je investiciono zlato.
Jakić objašnjava da sam proces uopšte nije komplikovan i da se treba obratiti firmama koje se time bave.
"Bitno je da to bude garantovana čistoća, 999,9 koju mi zagovaramo. Na svakom proizvodu postoje sertifikati tih poznatih svetskih livnica, koje su dobile standard. To se zove 'Bullion Market Association', a jedna banka iz Londona odobrava te postignute čistoće", objašnjava Jakić.
Dodaje i da žig u ovom slučaju pripada prošlosti, pre 100, 200, 300 godina, kad nije bilo nove tehnologije. Danas uz postojeće elektronske uređaje on se stavlja simbolično.
Jakić ukazuje da ljudi veruju u zlato i kupuju ono u šta veruju. Zbog toga je, kako je ocenio, zlato definitivno u prednosti u odnosu na druge vidove investiranja.
"Drugo, što je najbitnije reći ljudima i da to ljudi shvate, to što banke daju, to je još novac. Kamata je u novcu, na novac. A kad uključite efekte inflacije koja se pominje, 10-15 odsto, ja verujem po cenama proizvoda da je i 30 i 50 odsto, zavisi od zemlje do zemlje, šta vam onda ostaje? Ne ostaje vam ništa. Tako da, definitivno, prednost je zlato u odnosu na bilo kakvu štednju u bankama", naglašava on.
Nekretnine ili zlato
Posebno ističe da su kriptovalute rizične, a da sa zlatom nema rizika.
Kada je reč o kupovini nekretnina, Jakić objašnjava da za njih treba mnogo više novca - 100, 200, 300.000 evra.
"Za 10-20.000, koliko ljudi imaju, ne možete da kupite deo nekretnine. I drugo, zlato je likvidno, a na nekretnine se plaća porez. Onda imate troškove, vaši zakupci da plate troškove, hoće-neće. Dosta je komplikovano. Tako da mi, svakako, zlato preporučujemo da bude obavezni deo portfolija", navodi Jakić.
Saveti za ulaganje
Građanima savetuje da kupe što pre i čuvaju svoju vrednost u zlatu, a ne u novcu. Oni koji prvi put ulažu u zlato obavezno treba da rade sa firmama koje su dugo na tržištu, koje su registrovane i koje svoju robu unose uz dozvolu Ministarstva trgovine, koje prolaze kroz carinske procedure.
Takođe, naglašava da se zlato kupuje od brendiranih proizvođača u Evropi, koji imaju standard čistoće 999,9. Iako se može kupiti i ono manje čistoće, Jakić savetuje da to obavezno bude investiciono zlato.
"Jedan gram u investicionom zlatu je mnogo, mnogo povoljniji nego jedan gram nakita, preračunat na istu čistoću. I to je razlog zašto zlatari, koji rade sa maržama 30-40 odsto, preživljavaju. Za razliku od nas koji smo u investicionom zlatu sa izuzetno malim maržama, tako da naši volumeni moraju da budu veliki da bismo uopšte bili profitabilni i da bismo opstali na tržištu", pojašnjava Jakić.
Kaže da je uveren da oni koji u svom portfoliju imaju zlato, neće pogrešiti, jer nemaju nikakav rizik.
"Najgore je to oklevanje. Kupiću sutra kad zlato padne. Neće nikad više pasti. To potpisujem", zaključuje Jakić.