Ekologija
EWB: Rudnik litijuma neće ubrzati evropski put Srbije, ali će EU “zažmuriti” na vladavinu prava
![FOto: priroda ravnica /ilustracija](https://boom93.rs/image/cache/extra-large/files/images/1657178466.jpg?crop=true)
FOto: priroda ravnica /ilustracija
Evropska unija neće prestati da insistira na unapređenju vladavine prava kao ključnom uslovu za prijem Srbije u članstvo, ali je moguće da će zbog iskazane spremnosti vlasti u Beogradu da daju zeleno svetlo za iskopavanje litijuma u našoj državi u praksi postati manje kritična kada je reč o problemima koji se odnose na funkcionisanje demokratije u ovoj zemlji, smatraju sagovornici European Western Balkans.
Sagovornici ističu da ne očekuju da će nedavno potpisivanje Memoranduma o saradnji u oblasti kritičnih sirovina ubrzati evropski put Srbije, ali tvrde da postoji opasnost da zbog eventualnog snadbevanja Unije litijumom zvanični Brisel “zažmuri” na nepoštovanje osnovnih demokratskih vrednosti, uključujući slobodu medija i poštovanje ljudskih prava, piše European Western Balkans.
Memorandum o razumevanju između Srbije i EU o strateškom partnerstvu u oblasti održivih (kritičnih) sirovina, lanaca vrednosti baterija i električnih vozila potpisan je 19. jula u Beogradu u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, nemačkog kancelara Olafa Šolca i komesara EU zaduženog za zelenu agendu Maroša Ševčoviča.
Među sirovinama koje se smatraju važnim za ostvarivanje cilja Unije koji se odnosi na zelenu i digitalnu tranziciju nalazi se i litijum, kojeg ima u Srbiji. Nekoliko dana ranije, i zvanično je objavljena odluka Ustavnog suda Srbije o proglašenju neustavnom Uredbe Vlade Srbije o stopiranju iskopavanja litijuma (projekat “Jadar”).
Podsetimo, Vlada Srbije stopirala je projekat Jadar 2022. godine nakon višemesečnih protesta ekoloških organizacija i građana, ukinuvši prostorni plan Loznice kojim je u tom kraju predviđen rudnik, kao i sve dozvole u vezi sa kompanijom Rio Tinto, zainteresovanom za rudarenje litijuma.
Florijan Biber: Moguće je da će EU govoriti sa “dva glasa”
Ocenjujući uticaj sporazuma Srbije i EU o kritičnim sirovinama, Florijan Biber, direktor Centra za studije Jugoistočne Evrope na Univerzitetu u Gracu i koordinator Savetodavne grupe Balkan u Evropi (BiEPAG), navodi za EWB da ne smatra da će EU “zažmuriti” na vladavinu prava “samu po sebi”, već da će EU “govoriti sa dva glasa”, prenosi EWB.
“Nadajmo se da naredni komesar EU za proširenje biti manje kompromitovan od sadašnjeg i da će, možda, osnažiti kredibilitet Komisije u tom pogledu. S druge strane, dogovor o iskopavanju litijuma nagoveštava da EU ima strateške interese koji će, možda, biti važniji od pitanja vladavine prava. Samo potpisivanje jeste dokaz za to. Ovaj projekat je ponovo pokrenut uprkos činjenici da ga nije evaluirala nijedna nezavisna institucija niti je bilo ikakvih javnih konsultacija”, ukazuje Florijan Biber.
Sagovrnik konstatuje da u Evropskoj uniji jedan tako kontroverzan projekat, koji je bio stopiran zbog protesta građana, ne bi mogao da bude ponovo pokrenut bez širih konsultacija.
“Činjenica da EU to podržava nagoveštava da kada se radi o strateškim interesima, ona može da se i drugačije ponaša. Tu leži paradoks. EU kada nudi članstvo uzima u obzir vladavinu prava, dok je EU kada traži izvore za litijum, potreban za Zeleni dogovor, manje zainteresovana za vladavinu prava, iako tvrdi drugačije, a rizik je da će to rezultati time što će biti potkopano proširenje u EU, koje ona formalno promoviše”, tvrdi Biber.
Đorđe Dimitrov: Od kako je postalo jasno da će Srbija dopustiti rudnik litijuma, Brisel je postao manje kritičan
Govoreći na iste teme, Đorđe Dimitrov, istraživač u Centru za evropske politike (CEP), konstatuje za European Western Balkans da Memorandum koji je potpisan neće ubrzati put Srbije, ali će dovesti do jače saradnje po pitanju kritičkih sirovina i u jednom trenutku će sigurno rezultirati strateškim partnerstvom između Srbije i EU.
“Ipak, ključni problemi koji se tiču EU puta Srbije i dalje ostaju, a to su problemi po pitanju stanja demokratije, vladavine prava i slobode medija. Teško je očekivati da će članice koje nemaju industriju kojoj je neophodan litijum biti voljne da zažmure na te probleme, kao što to rade zvaničnici iz Brisela i Nemačke”, ističe Đorđe Dimitrov.
Dimitrov potvrdno odgovara na pitanje da li su osnovana strahovanja da će zvanični Brisel biti spreman da ignoriše pojedine probleme koje postoje u domenu vladavine prava u Srbiji zbog litijuma. Kako objašnjava, postoje indikatori koji idu u prilog tih strahova – Evropskoj uniji je potreban litijum kako bi ostvarila cilj koji je zacrtan da ona postane karbon-neutralna do 2050. godine.
“Litijum je je naveden kao jedna o kritičkih sirovina, tražnja će se u narednih nekoliko godina povećati i više od 10 puta, a EU je trenutno po pitanju litijuma zavisna od Čilea i Kine. Stoga, ukoliko EU želi da postigne stratešku autonomiju kojoj već duže vreme teži, ona mora da nađe aternativne izvore litijuma. Treba napomenuti da EU ima litijum na svojoj teritoriji, ali ona ne želi da se litijum tamo kopa zbog katastrofalnih, i nepovratnih, posledica na životnu sredinu i baš zbog toga, EU vidi Srbiju kao alternativni izvor. Od kako je postalo jasno da će Srbija dopustiti rudnik litijuma, EU je postala u velikoj meri manje kritična prema Srbiji i okrenula glavu na nepravilnosti koje su se dešavale na izborima, a i po pitanju mnogih drugih problema poput vladavine prava i slobode medija, a više se ni sankcije Rusiji ne pominju”, tvrdi Đorđe Dimitrov.